Her er dit gratis uddrag

Læs i og om bogen ved at klikke rundt i denne smagsprøve. Først og fremmest får du selvfølgelig en stor bid af selve teksten, men vi har også samlet info om bogen og dens forfatter til dig.

Rigtig god fornøjelse!

Gyldendal, 2018

Om Synet af lys

Synet af lys er tredje bind i Tafdrups store sammenhængende projekt om de fem sanser, der begyndte med Smagen af stål i 2014 og efterfulgtes af Lugten af sne, som udkom to år senere.

I dette bind gælder det synssansen: synet af smukt og af grimt, muntert og sørgeligt, lys og mørke, med alle de følelser, det afsætter, af sorg og glæde, vrede og afsky, henrykkelse, eftertænksomhed, vemod, angst og utryghed.

Pia Tafdrup

Synet af lys

DIGTE

(Gratis uddrag)

Gyldendal

Synet af lys (Gratis uddrag)

Pia Tafdrup

Forside: Ida Balslev-Olesen

1. e-bogsudgave 2018

ISBN 978-87-02-24477-9

© Pia Tafdrup & Gyldendal 2018

Gyldendal
Klareboderne 3
1001 København K

Denne bog er beskyttet af lov om ophavsret.
Kopiering til andet end personlig brug må kun ske efter aftale med forlag og forfatter.

www.gyldendal.dk

www.tafdrup.com

Tak til

Digtsamlinger i e-bogsformat

Den grafiske opstilling i e-bogen afviger af tekniske hensyn lidt fra den trykte bog. Af læsehensyn anbefaler Gyldendal, at e-bogens opsætning følger den opsætning, forfatteren har valgt. Hvis du læser bogen på en tablet i portrætvisning med lille skriftstørrelse, bryder linjerne de rigtige steder. Hvis du sætter skriften op, så der opstår nye linjebrud, markeres det ved, at den overskydende del af linjen er rykket ind. Pia Tafdrup har valgt skrifttypen Palatino. Gyldendal anbefaler at vælge samme eller tilsvarende skrifttype, hvor det er muligt.

I

Mørket drømmer solen frem

FØDSELSLYS

Grottemørke, nattemørke, celler pulserer,

blodets og musklernes mørke,

barnet ser som ufødt

ud mod livet,

begynder at blinke, gnider øjne,

opfanger lidt efter lidt indtryk

fra livmoderhulen, pupillerne

trækker sig sammen, vider sig ud.

Lad der blive lys.

Det første barnet sanser, når det forlader hulen,

når inde bliver ude,

når det kommer ud fra sit trygge sted,

når ude bliver et anderledes inde,

er lys.

Hoved, skuldre, krop, lemmer forløses,

hænder lægger sig om barnet, løfter det

ind i verden,

på en navlestrengs afstand af moren er det sig selv,

allerede elsket,

barnet slår øjnene op,

ser lys, trækker vejret, forsøger at fokusere,

ni måneders evighedsmørke afløst af lys,

ny himmel, ny jord, en kraft vibrerer i sjælen.

BÅL

Sidde sammen krop ved krop, iagttage den voksne

omhyggeligt lægge kviste, pinde og brænde til rette,

stryge en tændstik fra vindsiden,

lade hånden skærme flammen,

altid prøve selv, overtage håndens bevægelse, se

ild fænge i kviste og træ, blæse på gløderne,

bruge lungerne som blæsebælg, se

flammer blive suget ind gennem bålet, se

tunger af ild slikke,

gribe fat i træet, forgrene sig

til et delta af flammer, et bål,

hvorfra gnister springer,

mens ilden lyser op i den sorte nat,

og heden breder sig,

følge en gnist sejle op i luften, drive med vinden,

bruge øjnene, gå

i sine forfædres spor,

over hele kloden ser børn voksne manøvrere,

børnene imiterer, tænder bål, får ild, får lys, får varme,

tilbereder mad over bålet, sidder

med Prometheus´ inderste længsel efter ilden,

lader bålet brænde langsomt ud,

mens en lysende stjerne viser himlens mørke.

FRA GRUNDFJELDET

Sol og blæst, jeg står

med en brosten i hånden

fra brolægningen,

som sommerfugle og silkehvide

natsværmere flyver hen over,

muligvis

en to milliarder år gammel sten,

bornholmsk granit,

brudt i Moselykke

mellem splintrende stenflis,

forarbejdet i Rønne,

den er hårdfør, forvitrer ikke.

Hvorfor ustandselig være på vagt

over for andre mennesker,

når et sådant tidsspand

kan rummes i en næve,

når hverdagen alligevel fortsætter,

skønt hver generation

overbeviser sig selv om, at nu

hører alting op,

solsekunder gnistrer i stenen fra fjeldet.

TOKYO BY NIGHT

Jeg ser Tokyo, ser byens hjerte

i et flammehav af farver,

jeg har arvet den sorte himmel med stjernerne,

men drages også af et andet lys,

det kastes ud i natten,

en ildstrøm glitrer, blinker,

lyser tranceagtigt op.

Luften i Tokyo er lun denne nat,

byen indtages af millioner af blikke,

farverytmer bølger af sted,

præcisionsbomber

med forskelligartede lysglimt.

Lysskrift og billeder skifter hastigt

på reklameskilte side om side

på skyskrabere, butiksfacader, i gadekryds,

overalt,

synet en smertebedøvende rus.

Fra drøm til drøm springer skrifttegn og billeder,

fødes, tændes, slukkes,

jeg absorberer krystalstærke lys, finder

et sted til hvert glimt i min hjerne.

Skønt reklamefilm på næsten hvert gadehjørne

flimrer over store skærme,

kolliderer biler ikke i Ginzas lyskryds.

Hvis lys kunne runge, smældede det

gennem natten nu

som hård torden.

Jeg ser Tokyo, ser byens hjerte

i et flammehav af farver,

ser den lysende metropol, byens nattesol,

når den overdøver mørket,

jeg suger lysene til mig,

og der er flere atomer i øjet end stjerner på himlen.

Alléer af strålebundter slingrer svimmelt,

rejser nomadisk fra Tokyos gader

ind i mit blod, ind i mine celler,

en slagregn af lys, ikke et lynglimt går tabt.

BEGÆRET FØDES NAT EFTER NAT

Helst lys styrtet ned i en skakt,

helst vævet ind i natten under himlens grotte,

helst i bundløshed, uden at se

dit blik,

helst kun mærke din rejsning,

helst i et rum, hvor intet kan skelnes,

helst derinde, hvor ordene er blevet væk,

helst med bevidstheden koblet fra,

hver især i vores indre rum,

ét med vores skjulte væsen,

helst sådan, at det velkendte bliver væk,

helst så du kunne være hvem som helst,

sådan, at jeg bliver hvem som helst,

helst så jeg ikke ser, hvad du gør,

bare mærker det der opstår af sig selv,

noget jeg ikke vidste fandtes i dig,

helst så du ikke ser, hvad jeg gør,

bare mærker det der opstår af sig selv,

noget jeg overrumples af fandtes i mig,

så vi ser med kroppen,

ser med lugtesansen, smagssansen, hørelsen

i stadig forvandling,

helst så der ikke findes et forsvar mod dig,

helst så ild brænder under huden,

så al lyst samles i ét punkt,

når en strøm griber og vokser, løfter os,

skyller os af sted i bølger

til himlen suger oceaner op.

ØJNENE, KRANIETS KLODER¹

Se urdramaet Ødipus

for at fatte øjets betydning,

ramt af et uvejr af slægtsforbandelse

fuldbyrder Ødipus sin skæbne ved uafvidende

at dræbe sin egen far og ægte sin mor for siden

at stikke sine øjne ud, tage ansvar for sin blindhed,

sin isolation.

Væggen i øjeæblet består af tre lag, yderst senehinden, sclera,

fortil går den over i den hvælvede,

gennemsigtige hornhinde, cornea.

Det næste lag er årehinden, chorioidea, som mellem

senehinden og hornhinden viger ud fra øjeæblets væg

og danner den tredje hinde,

den frontalt stillede regnbuehinde, iris.

Se Eisensteins Panserkrydseren Potemkin

for at fatte øjets betydning,

militæret skyder på befolkningen som hævn

for assistance til mytteristerne, skyder en kvinde,

det ene glas i hendes brille splintrer, øjet rammes,

formørkes.

Således deles øjeæblet i forreste øjekammer

fyldt af væske, og det bageste øjekammer

fyldt af en gelélignende substans, glaslegemet, hvor

øjets linse er placeret lige bag ved regnbuehinden,

og midt i regnbuehinden findes den cirkelrunde åbning,

pupillen, der via to muskler i regnbuehinden

vider sig ud og lukker sig.

Se optakten til Dalí og Buñuels Den andalusiske hund

for at fatte øjets betydning,

en kvindes øje bliver skåret op, himlen sortner,

udhold den høje tone af smerte ved disse billeder.

Det inderste af de tre lag udgøres af nethinden, retina,

der igen består af to blade, det yderste

er stærkt pigmenteret og bevirker,

sammen med mørke pigmentkorn i årehinden,

at øjets indre er helt sort, en refleksion af lysstråler

kan således ikke finde sted og lys

ikke trænge ind i øjet gennem senehinden.

Se Tarkovskijs Den yderste dom

for at fatte øjets betydning,

ikonmalerne får stukket øjnene ud,

så et mørke af skyer vokser i deres sjæle,

udhold scenen for at værdsætte synets rigdom,

muligheden for at se former og farver.

Det indre blad af nethinden er øjets lysfølsomme hinde,

her findes tre lag af celler,

yderst mod årehinden stav- og tapcellerne, dernæst

de bipolare nerveceller, som forbinder stav- og tapcellerne

med den tredje art, synsnervecellerne,

hvis tråde udbreder sig som nervetrådlaget

inderst på nethinden mod glaslegemet.

Stedet, hvor synsnerven går ind,

er ikke modtageligt for lys, den blinde plet.

Kraniets kloder bevæger sig i deres baner, øjet indfanger

tiltrækkende mennesker, indbydende mad, materielle goder.

Eller øjet scanner fare,

hvor kommer truslen fra,

forfra, til en af siderne, oppefra?

Øjet er et redskab, det iagttager intensivt,

kraniets kloder bevæger sig i deres baner, øjet

er et sandhedsvidne, hjernen dømmer ud fra, hvad det ser,

men helt ude i højre og venstre side er synet sløret.

De lysfølsomme elementer i nethinden

er særligt formede yderled på stav- og tapcellerne,

stave og tappe vender ud mod årehinden,

bort fra lyset.

Uudtømmelige forestillinger i hjernen dag og nat,

billeders storm af det,

der er set, hørt, lugtet til, smagt på, rørt ved,

ikke bare genkendelige billeder, også ukendte springer frem.

Synet er fundament for erindringsbilleder tilbage til

hulemaleriernes jagthistorier, til andre billedfortællinger.

Synet lukker op for fremtiden, synet

er frihedens potentiale, mørket drømmer solen frem.

På et særligt område af nethinden, den gule plet,

er de lysfølsomme elementer mere direkte udsat for lyset,

nervetrådlaget, synscellerne og de bipolare celler

viger her ud til siden.

I den gule plet findes kun tappe,

på dette sted særligt tynde og tætstillede,

men allerede ved randen af den gule plet

optræder stave, der tager til i antal,

efterhånden som man fjerner sig fra den gule plet.

Synsfeltet danner ikke en ramme, men noget udvælges

og får fokus, gør andet ligegyldigt.

Det forventede dukker ikke altid op i øjets synsfelt,

øjet kan græde af sorg, af skuffelse, af savn,

men noget andet end det forventede findes,

når øjets lys selv bliver set, af et kærligt blik, måske.

Noter

1 Indskriver og omskriver passager fra Erling Asmussen og Marius Nielsen: Lærebog i menneskets fysiologi. København 1972, 6. udgave. ↩

Forfatteren Pia Tafdrup

Pia Tafdrup (f. 1952 i København)

Bøger:
Når der går hul på en engel. Digte. Borgen 1981
Intetfang. Digte. Borgen 1982
Den inderste zone. Digte. Borgen 1983
Springflod. Digte. Borgen 1985
Hvid feber. Digte. Borgen 1986
Døden i bjergene. Skuespil. Teaterforlaget Drama 1988
Sekundernes bro. Digte. Borgen 1988
Over vandet går jeg. Skitse til en poetik. Borgen 1991
Jorden er blå. Skuespil. Teaterforlaget Drama 1992
Krystalskoven. Digte. Borgen 1992
Territorialsang. Digte. Borgen 1994
Dronningeporten. Digte. Gyldendal 1998
Tusindfødt. Digte. Gyldendal 1999
Digte 1981-83. Digte. Gyldendal 1999
Digte 1984-88. Digte. Gyldendal 2000
Digte 1989-98. Digte. Gyldendal 2001
Hvalerne i Paris. Digte. Gyldendal 2002
Hengivelsen. Roman. Gyldendal 2004
Tarkovskijs heste. Digte. Gyldendal 2006
Springet over skyggen. Udvalgte digte 1981-2006. Digte. Gyldendal 2007
Det drømte træ. Fotos Hanne Skyum. Digte Pia Tafdrup. Syddansk Universitetsforlag 2007
Boomerang. Digte. Gyldendal 2008
Stjerne uden land. Roman. Gyldendal 2008
Trækfuglens kompas. Digte. Gyldendal 2010
Salamandersol. Digte. Gyldendal 2012
Smagen af stål. Digte. Gyldendal 2014

Radioteatret:
Døden i bjergene 1990

Libretto:
Byen Viso 1999 (danseforestilling. Koreograf Efva Lilja, Sverige).

Redaktion:
Konstellationer – en antologi af dansk lyrik 1976-1981 (red.) systime 1982
Transformationer. Poesi 1980-1985 (red.) systime 1985

Cd:
Pia Tafdrup: Udvalgte digte 1981-1994. (Ambia CD 3501-02) 1995
Pia Tafdrup: Fra Dronningeporten. Booktraders LyrikCD 11 2000
Pia Tafdrup: Hengivelsen. DBC medier, as 2004

Film om Pia Tafdrup:
Tusindfødt. Digteren Pia Tafdrup. Instruktør Cæcilia Holbek Trier. Cosmo Film a/s. 2003
Dvd. Tusindfødt. Portrætfilm Tafdrup GB. Cæcilia Holbek Trier. ISBN 8702041340. 2005

Om forfatterskabet:
Mindst ét sår har kroppen altid. Pia Tafdrups forfatterskab (red. Carsten Dilling). København 1995

Oplæsninger:
Bl.a. i: Sverige, Norge, Finland, Færøerne, Island, Grønland, England, Tyskland, Frankrig, Portugal, Spanien, Italien, Grækenland, Belgien, Holland, Luxembourg, Schweiz, Østrig, Tjekkiet, Slovakiet, Rumænien, Slovenien, Makedonien, Tyrkiet, Estland, Letland, Litauen, Rusland, Ukraine, USA, Canada, Argentina, Cuba, Colombia, Mexico, Nicaragua, Israel, Indien, Kina, Vietnam, Japan, Australien og New Zealand.

Fotograf: Isak Hoffmeyer

Vil du opdateres på vores nyheder?

Tilmeld dig vores nyhedsbrev eller gør som over 40.000 andre læseheste og følg os på de sociale medier.

FACEBOOK

INSTAGRAM

TWITTER