Gitte Dencker

Gravid

uge for uge

Lindhardt og Ringhof

Gravid uge for uge

© Lindhardt og Ringhof Forlag A/S, 2009

ISBN: 9788711912621

4. e-bogsudgave, 2018

Format: EPUB 3.0

Den trykte udgave af samme titel er udgivet med ISBN: 9788711430385.

Denne bog er beskyttet af lov om ophavsret. Kopiering til andet end personlig brug må kun ske efter aftale med Lindhardt og Ringhof samt forfatter.

Forfatter: Gitte Dencker

Redaktør: Kirsten Nauja Andersen

Forlagsredaktør: Malene Grue

Omslag og grafisk tilrettelæggelse: Berit Amsinck / Korridor

Foto: Polfoto: s. 99, 115. Scanpix: s. 54, 56, 73, 94, 102.

Science Photo Library: s. 4, 22, 24, 38, 52, 61, 88, 90.

Tegninger: Claus Larsen

Omslagsfoto: Marco / Polfoto

Bogen er sat med Enclave og Conduit

Sats: Lymi DTP-Service

Trykkeri: Special-Trykkeriet

Udgivet af:

Lindhardt og Ringhof

Vognmagergade 11

1148 København K

Telefon 36 15 66 00

www.lindhardtogringhof.dk

Lindhardt og Ringhof – et selskab i Egmont

Lidt praktisk vejledning til bogen

Graviditeter er forskellige

Alle fostre udvikler sig de første måneder på nøjagtigt samme måde. Man kan derfor ret præcist sige, hvornår de forskellige organer, legemsdele og sanser udvikles.

Mere flydende er det med kvindens oplevelse af graviditeten. Nogle mærker tidligt liv – andre sent. Begge dele er normalt. Nogle har plukveer fra 14. uge – andre kun de sidste par uger. Også normalt.

Med andre ord: Graviditeter er meget forskellige, og det normale har vide grænser. Plukveer er beskrevet i uge 33, men kunne lige så godt være omtalt i uge 26. Mere bogstaveligt skal det ikke tages.

Graviditetsundersøgelser

De tidspunkter for graviditetsundersøgelser, der er brugt i bogen, tager udgangspunkt i Sundhedsstyrelsens vejledende retningslinjer. Virkeligheden er, at fødestederne selv tilrettelægger, hvornår og hvor tit den gravide tilbydes undersøgelse. Der kan derfor være variationer forskellige steder i landet.

Fosterets størrelse

I hver graviditetsuge er det angivet, hvor stort fosteret omtrentligt er. I begyndelsen af graviditeten er størrelsen stort set ens hos alle fostre. Fra omkring 20. uge begynder der at være større variation. Ét barn ender med at veje 3000 gram ved fødslen – et andet 4300 gram. Begge børn er normalvægtige.

Vægt: Når fagfolk skal vurdere, om et barn er normalvægtigt, bruges en vægtkurve, hvor man kan aflæse, hvad barnet forventes at veje på et givent tidspunkt. 90 % af alle børn har en vægt, der falder inden for normalområdet på kurven. Det er denne kurve, der i bogen er brugt som mål for, hvad fosteret vejer i de enkelte graviditetsuger. Tallet i parentes er gennemsnitsvægten.

Længde: Op til uge 14 måler man fosterets længe i millimeter fra hoved til hale: Crown-Rump Length = CRL.

Fra uge 15 angives barnets længe i centimeter fra hoved til fod.

Hovedmål: Når man skal vurdere et fosters størrelse ved hjælp af ultralydsscanning, måler man barnets hoved ”mellem ørerne”, i daglig tale BPD-mål (BiParietal Diameter). Måles i millimeter.

Fodmål: Målt fra hæl til storetå i millimeter.

SF-mål: Nogle jordemødre og læger bruger Symfyse-Fundus-mål, der måles fra moderens kønsben (symfysen) til toppen af livmoderen (fundus).

SF-mål kan bruges til at vurdere, om maven vokser som forventet. Det er livmoderens længde, man måler, og ikke barnets. Målet siger ikke umiddelbart noget om barnets vægt, men kan være et led i en samlet vurdering af, om barnet vokser normalt.

De mål, der er brugt i bogen, er alle hentet i standardkurver for fosterets vækst. Der vil være børn, der falder uden for disse kurver, uden at de derfor er unormale.

Noget om termin

Terminsdatoen er den dag, barnet forventes at blive født. Det er nu ikke så ofte, at barnet fødes netop den dag – kun seks procent rammer plet. Men det er praktisk at have en dato at forholde sig til.

Terminen kan fastsættes på to måder: beregnet ud fra sidste menstruations første dag (SM) eller ved hjælp af ultralydsscanning.

SM-beregning: Den første dag i den sidste menstruation + ni måneder

og syv dage.

SM | = | 4. august 2018
| + | 9 måneder og 7 dage
| = | 11. maj 2019

Man har vedtaget, at en graviditet varer 40 uger, svarende til 280 dage, regnet fra sidste menstruations første dag. Det kan man undre sig over, for man bliver jo ikke gravid den dag, man får menstruation, men først omkring 14 dage senere. Grunden til at vælge SM som beregningsgrundlag er, at den dato kender man, hvorimod de færreste ved, præcis hvilken dag de er blevet gravide.

Ovenstående beregningsmetode gælder dem, der har regelmæssig menstruation med nøjagtig 28 dage mellem. Er der fx kun 26 dage mellem menstruationerne, trækkes to dage fra terminsdatoen. Har man derimod 30 dage mellem menstruationerne, lægges to dage til.

Endelig kan man kigge på en kalender og tjekke, at SM og terminsdagen er samme ugedag, hvis man altså har 28 dage mellem menstruationerne. Hvis SM d. 4. august er en søndag, skal terminsdagen også være en søndag.

Der findes en lille kalender – en triller – hvor man kan dreje på et hjul og dermed finde terminsdatoen. Denne triller er ofte unøjagtig.

Ultralydsbestemt termin: Mange gravide får udført en nakkefoldsscanning tidligt i graviditeten. Ved denne scanning kan terminen bestemmes med temmelig stor sikkerhed, og på en del fødesteder er det denne termin, man bruger, uanset om den gravide kender sin sidste menstruations første dag. Hvis man ikke husker datoen for sidste menstruation, hvis menstruationerne er meget uregelmæssige, eller hvis man har taget p-piller senere end tre måneder, før man bliver gravid, er ultralydsbestemt termin under alle omstændigheder den mest sikre.

Man har en termin – til man får en ny: Den første termin bliver fastsat af den praktiserende læge, der er den første fagperson, den gravide er i kontakt med. Siden kommer den gravide til jordemoder og måske til scanning og fødselslæge. Alle har en mening om terminen.

Men gør det så meget, om man lige har termin den ene eller den anden dag? Barnet kommer jo på sin fødselsdag. Den vægtigste grund til at kende terminen relativt nøjagtigt er, at nogle gravide går langt over terminen. Der er grund til at holde ekstra øje med barnet, hvis graviditeten varer mere end 42 uger. Mange steder tilbyder man at sætte fødslen i gang, når kvinden er gået omkring 12 dage over terminen, så graviditeten ikke når ud over de 42 uger. Derfor er det godt at kende terminsdatoen, så man ikke sætter fødslen i gang for tidligt –eller måske for sent.

Hvilken termin skal man da regne med? De første måneder kan man bruge lægens eller den, man selv kan regne sig frem til. Efter jordemoderbesøg og eventuelt scanning kan det være, at det er relevant at korrigere terminen. Sørg for at blive enig med fødestedet om, hvornår terminsdatoen er.

Graviditetsuge

Læger og jordemødre udtrykker graviditetens længde i uger og dage. Enten i fulde uger eller i den uge, man er i. Denne måde at benævne graviditetslængden på kan give anledning til nogen forvirring.

For det første begynder man at tælle allerede ved sidste menstruations første dag. Det har man én gang vedtaget, og sådan er det bare. Det næste er forskellen på fulde uger og gående uge. Et eksempel:

10 uger efter SM er graviditeten fulde 10 uger. Den dag, graviditeten er fulde 10 uger, begynder man på 11. uge. Man går mod fulde 11 uger.

Fulde 10 uger er altså det samme som 11. uge. Det svarer til, at vi i år 2008 befinder os i det 2100 århundrede.

Tre dage inde i 11. uge, siger man, at graviditeten er 10 uger + 3 dage, eller 10+3.

På terminsdagen er graviditeten fulde 40 uger, 40+0, og man begynder på 41. uge.

Man starter på en ny graviditetsuge på samme ugedag, som man har termin. Har man termin en søndag, skifter man graviditetsuge en søndag.

Personlig terminskalender

I bogens øverste, højre hjørne kan du skrive datoen for første dag i din graviditetsuge. Skriv med blyant – måske ændres terminen senere.

Eksempel.: | SM | er 4. august 2018, og terminen er 11. maj 2019
| Uge: 0+0 | (1. uge) | Dato: | 4.8.2018
| Uge: 10+0 | (11. uge) 4/8 + 10 uger | Dato: | 13.10.2018
| Uge: 26+0 | (27. uge) 4/8 + 26 uger | Dato: | 2.2.2019
| Uge 40+0 | (41. uge) 4/8 + 40 uger | Dato: | 11.5.2019

Temasider og ordliste

Bagest i bogen er samlet en række praktiske oplysninger om undersøgelser, graviditetsgener, kost m.m.

Der finder man også en ordliste, hvor fagudtryk er forklaret. Ord, der er skrevet i kursiv i bogen, findes i ordlisten.

Held og lykke!

Graviditeten uge for uge

Livmoderen er på størrelse med en lille pære. I dag begynder menstruationen. Det er ”sidste menstruations første dag”. Den forkortes fremover SM. Denne dato er god at huske, for det er ud fra den, at det forventede fødselstidspunkt beregnes.

Livmoderhulen er dækket af et slimhindelag, endometriet. Dette lag bliver tykkere gennem menstruationscyklus. Ved menstruationen afstødes det meste af endometriet, der egentligt var beregnet til at modtage et befrugtet æg. Når der ikke kommer et befrugtet æg og sætter sig fast, afstødes cirka tre fjerdedele af slimhinden. Der findes en masse små blodkar i endometriet, derfor bløder det.

Menstruationen varer cirka tre til syv dage. Når blødningen er slut, er der et ganske tyndt slimhindelag tilbage i livmoderhulen. Det skal nu til at vokse igen og gøre sig klar til næste gang, der er chance for, at der kommer et befrugtet æg forbi.

Samtidig med menstruationen gøres forberedelserne til det kommende barn. I æggestokken, ovariet, findes flere hundrede tusinde primære ægblærer, follikler. Nu begynder omkring 10 af dem at vokse. Der udvikles et tykt cellelag, og cellerne danner follikelvæske. Selve ægget ligger trygt i midten af disse celler omgivet af follikelvæsken.

Det er hormonet FSH, FollikelStimulerende Hormon, der skubber væksten af folliklerne i gang.

Hvis kvinden tager sin temperatur om morgenen, vil den på dette tidspunkt i cyklus være omkring 36,6 grader.

Sundhedsstyrelsen anbefaler, at kvinder, der planlægger at blive gravide, tager et dagligt tilskud folsyre, fra graviditeten planlægges til tre måneder henne i graviditeten. Folsyre er et B-vitamin, der virker forebyggende på misdannelser i hjerne og rygmarv.

Blandt de follikler, der begyndte at vokse, vil en enkelt nu tage føringen og modnes til den endelige ægfollikel, kaldet den Graaf’ske follikel. I nogle tilfælde modnes to follikler. Hvis de begge bliver befrugtet og sætter sig fast i livmoderen, kan der udvikle sig toæggede tvillinger.

Kvinder, der får hormonstimulation, kan modne endnu flere æg og dermed blive gravide med tre eller flere fostre.

Den Graaf’ske follikel producerer hormonet østrogen. Østrogen påvirker slimhinden i livmoderhulen, så den vokser sig tykkere.

I slutningen af denne uge har den Graaf’ske follikel en diameter på 10-15 mm. Den er under sin vækst krøbet helt ud til ovariets overflade, og på omkring 12.-14. dag efter sidste menstruation brister folliklen, og ægget løsnes – kvinden har ægløsning, ovulation.

Nogle kvinder mærker ægløsningen som menstruationslignende smerter over et par timer. Andre mærker ingenting.

Østrogen påvirker også sekretet i livmoderhalsen. I det meste af menstruationscyklus er sekretet hvidligt og uigennemtrængeligt. Formålet er at holde bakterier ude. Men lige op til ægløsningstidspunktet ændrer sekretet sig til klare, lange tråde. Hvis man tager lidt af livmoderhalssekretet mellem tommel- og pegefinger og trækker fingrene langsomt fra hinanden, vil man kunne se en geléagtig tråd, der først brister, når den er to-tre cm lang. Dette er tegn på, at man er tæt på ægløsningstidspunktet. Livmoderhalssekretet ændrer sig, så det bliver muligt for sædcellerne at trænge gennem det. Smart og også nødvendigt; ellers ville historien stoppe her.

I æggestokken modnes det æg, den Graaf´ske follikel, der løsnes ved ægløsningen.

Ægget, der er løsnet fra æggestokken, indeholder halvdelen af de arveanlæg, gener, som det kommende barn vil få. I ægget er der altid et X-kromosom, hvorimod sædcellen indeholder enten et x- eller et y-kromosom. Det er således sædcellen, der bestemmer barnets køn. Xy er en dreng. Xx er en pige.

Den Graaf’ske follikel, der har udstødt ægget, bliver tilbage i æggestokken og omdannes til ”det gule legeme”. Det producerer hormonet progesteron, der er nødvendigt for, at livmoderslimhinden kan udvikle sig yderligere og blive egnet til at modtage det befrugtede æg.

Kvindens morgentemperatur vil stige til omkring 37 grader på grund af den øgede mængde progesteron.

Ægget bliver fanget af æggelederen, og i denne uge vil det blive ført igennem æggelederen og ind i livmoderen. Ægget skal befrugtes inden for 12-18 timer, ellers går det til grunde. Sædceller er levedygtige i flere dage, så måske ligger der allerede en flok sædceller parat til at kæmpe om ægget. Ofte bliver ægget befrugtet i den yderste del af æggelederen.

Så snart én sædcelle har kæmpet sig ind i ægget, lukker ægget sin overflade, så der ikke kan komme flere ind. Den første celle i det nye individ er dannet, zygoten. Zygoten indeholder 46 kromosomer, 23 fra ægget og 23 fra sædcellen. I det øjeblik zygoten er dannet, er det bestemt, om det er en dreng eller pige, om barnet får brune eller blå øjne, om håret bliver glat eller krøllet, ligesom tusindvis af andre arvelige egenskaber er fastlagt.

Det tager cirka seks dage for det befrugtede æg at nå livmoderen.

Efter 30 timer deler zygoten sig til to halvt så store celler. Efter tre døgn har den delt sig til 16 små celler. Den fortsætter med at dele sig, og fem dage efter at sædcellen trængte ind i ægget, består det befrugtede æg af en masse celler, der hver især er bestemt til at udvikle sig til foster, fosterhinder og moderkage.

Ved slutningen af ugen når ægget, der nu kaldes en blastocyst, ind i livmoderhulen. Endometriet er tykt og parat til det spirende foster. Blastocysten synker ned i slimhinden, som regel i den øverste del af livmoderen. Det sted, hvor blastocysten sætter sig fast, vil moderkagen fremover sidde. Når moderkagen i sjældne tilfælde ligger nederst i livmoderen foran livmodermunden, skyldes det, at blastocysten netop har sat sig i slimhinden der. Kvinden er nu gravid.

Det mente man i ”Gamle dage”:

At ”det mandlige lem under samlejet trænger ind i livmodermunden, som derved åbnes og indsuger sæden.”

(Fødselskontrol, 1949)

Så snart blastocysten har sat sig godt fast i livmoderens slimhinde, producerer den et sekret, der skal afvæbne moderens immunforsvar. Kroppens immunforsvar har til opgave at angribe alle fremmedlegemer, fx bakterier og celler fra et andet individ. Da halvdelen af kromosomerne i blastocystens celler jo stammer fra faderens sædcelle, ville kroppen under normale omstændigheder gå i gang med at bekrige den.

Cellerne i blastocysten deler sig med rivende fart. På 11. dagen efter befrugtningen består blastocysten af 2000 celler. En klump celler samler sig i den ene side af blastocysten og danner kimskiven, der skal blive til fosteret. En anden klump celler skal blive til moderkage og fosterhinder.

Cellerne, der skal udvikle moderkage og fosterhinder, begynder allerede nu at producere hormonet HCG, Humant ChorionGonadotropin. Kvindens krop skal have signal om, at der er indtrådt en graviditet, så den sædvanlige cyklus med udstødelse af endometriet (menstruation) og klargøring til næste ægløsning stopper.

Det befrugtede æg er sunket ned i livmoderens slimhinde.

HCG giver besked til det gule legeme om at fortsætte produktionen af progesteron. Hvis ikke der var et befrugtet æg i livmoderen, ville det gule legeme sygne hen og dø, og menstruationen ville komme. Progesteron har mange vigtige funktioner i graviditeten. Derfor er det nødvendigt, at det gule legeme holdes i live, indtil moderkagen om nogle uger selv kan klare produktionen af progesteron.

Vidste du at:

Gennemsnitsalderen for fødende kvinder i 2007 var:

1.-gangsfødende | 29,1 år | 4.-gangsfødende | 34,7 år
2.-gangsfødende | 31,5 år | 5.-gangsfødende |
3.-gangsfødende | 33,4 år | og derover | 36 år

Baby: Graviditeten består nu af en kimskive, der bliver til fosteret, en blommesæk, der primært er fosterets ”blodlegemefabrik”, og et væskefyldt hulrum, der bliver til fosterhinder med fostervand.

Kimskiven krummes, bøjes og forlænges, og den antager form som et krumt rør. Cellerne er med dna kodet til at udvikle sig forskelligt. Nogle celler vokser hurtigere end andre, derfor krummer kimskiven sig.

De første anlæg til nyrer og urinveje samt et primitivt tarmanlæg vokser frem. Også et primitivt hjerteanlæg ses, ligesom begyndelsen til nervesystemet begynder at forme sig i et neuralrør.

Mor: Kvinden kan godt have en fornemmelse af, at menstruationen er på vej. Lidt smerter i underlivet og lænden, lidt oppustethed, men – menstruationen udebliver. En graviditetstest kan allerede nu afsløre, om der er et lille nyt menneske under udvikling.

Kimskiven er begyndelsen til fosteret.

Nogle kvinder oplever at have en meget sparsom blødning. Den kan tolkes som en usædvanlig let menstruation. Menstruationsagtig murren i underlivet er også helt normalt. Mange tror, at menstruationen er på vej, men det er det spirende foster og alt det, der foregår i livmoderen, der er skyld i fornemmelsen.

Hvis graviditetstesten er positiv, er det en god idé at begynde at tage et dagligt tilskud på 400 μg folsyre, hvis man ikke er begyndt på det allerede. Man kan også begynde at spise en helt almindelig vitaminpille.

Vidste du at:

I 1940’erne måtte en kvinde til lægen, hvis hun skulle have konstateret graviditet. Der fandtes ingen hjemmetest. Først efter to udeblevne menstruationer kunne lægen måske konstatere graviditet. Det sikreste tegn var fosterbevægelser halvvejs i graviditeten. I særlige tilfælde havde man mulighed for at lave en graviditetstest ved at sprøjte kvindens urin ind i en kanin og undersøge kaninens æggestokke nogle dage efter. Ved forandringer på kaninens æggestokke var kvinden med 95 % sikkerhed gravid.

Baby:

Længde: 4 mm (CRL)

Fosteranlægget kaldes et embryon nu. Det går stærkt med udviklingen af organer. Hjertet fortsætter sin udvikling og begynder nu at slå, og blodet begynder at cirkulere rundt i blodkarrene. Der er anlæg til lunger. Anlæg til lever påbegyndes, og leveren vokser herefter hurtigt.

Der anes små ekstremitetsknopper, som er begyndelsen til arme og ben. I embryonets hovedende kommer seks fortykkelser frem. Disse såkaldte gællebuer vil udvikle sig forskelligt. De fem af gællebuerne udvikler sig til mange forskellige ting, fx øreknogler og tyggemuskler. Én af buerne bliver ikke til noget hos mennesket, hvorimod den udvikler sig hos nogle dyr. Menneskelige og dyriske embryoner har altså en hel del tilfælles på dette tidlige stadium.

Blommesækken smelter sammen med bugstilken – den stilk, der forbinder embryonet med moderkagen – og danner navlestrengen. Neuralrøret lukker sig og danner rygmarven.

Hjerteanlægget er nu så udviklet, at det begynder at slå.

Mor: Måske har kvinden allerede lidt brystspænding nu. Menstruationen er udeblevet en uge over forventet tid. Menstruationsagtig murren i lænd og underliv kan få kvinden til at tænke, at nu kommer menstruationen.

Selvom det måske endnu ikke er fastslået med en graviditetstest, er nogle kvinder ikke i tvivl om, at de er gravide. Andre har ingen anelse – det gælder især dem, der har uregelmæssig menstruation og derfor er vant til, at menstruationen er et par uger forsinket.

Hyppig tissetrang kan allerede indfinde sig nu. Der er øget blodtilstrømning i området omkring livmoderen, og det kan trykke på blæren, så man føler, at man skal tisse hele tiden. Fornemmelsen går over igen efter nogle uger, for så at vende tilbage i den sidste del af graviditeten, hvor den store livmoder trykker på blæren.

Det mente man i ”Gamle dage”:

Hvis den gravide så en hare eller drak af en skåret kop, ville barnet blive født med hareskår.

Baby:

Længde: 8 mm (CRL)

Nu begynder ansigtet at blive dannet. Anlægget til øjnene ses som små, mørke pletter på siden af hovedet, der er meget stort. Tungen og øjenlåg begynder at tage form, og det samme gør mavesæk og spiserør. Dannelsen af nyrer begynder. Forstadier til kønskirtler udvikles. De små ekstremitetsknopper, der skal blive til arme og ben, vokser. Bruskanlæg ses i ekstremitetsknopperne, og de første ekstremitetsmuskler dannes. Det lille embryon ligger i sit lune fostervand og ligner mest af alt en lille øgle med hale.

Mor: Udkørt klokken tre? En voldsom træthed overvælder mange gravide. Et helt nyt liv skal udvikles – det kræver meget energi af kvindens krop. Man bør følge kroppens signal om, at der er behov for mere søvn. Det kan være svært at forstå for omgivelserne og måske også for den gravide selv. Måske ved hun ikke engang endnu, at hun er gravid.

Kvalmen kan komme pludseligt eller snigende. Mindst halvdelen af alle gravide er generet af stærk kvalme de første tre-fire måneder af graviditeten. Det har selvfølgelig betydning for, hvad man har lyst til at spise. Der er meget mad, man plejer at elske, som man nu slet ikke kan holde ud. Kosten kan blive noget ensidig i den periode, hvor kvalmen er værst. Men det kan man sagtens råde bod på længere henne i graviditeten.

Nogle gravide kaster op. Det kan være om morgenen, men det kan også være i løbet af dagen udløst af en bestemt lugt eller smag. Mange bliver også ekstremt lugtfølsomme. Særligt parfumerede dufte, røg og stegeos kan være provokerende.

Det mente man i ”Gamle dage”:

”Den gravide kvinde trænger til mere hvile end ellers. Ofte, navnlig i begyndelsen af svangerskabet, bliver hun så træt, at hun må have 10 timers søvn eller mere. Tidligt i seng bør derfor høre til dagens orden.”

(Kvindens Egen Lægebog, 1954)

Baby:

Længde: 10 mm (CRL)

Embryonet begynder at rette sig lidt ud. Hovedet, der er meget stort i forhold til kroppen, retter sig op. Øjnene udvikler pigment og grundlægger øjenfarven. Embryonet har dannet de bruskanlæg, der senere bliver til skelettet. Både arme og ben er korte, men allerede nu bliver de delt i overarm, underarm og hånd samt lår, underben og fod. Anlæg til hænder ligner i begyndelsen af ugen to små plader. I slutningen af ugen kan fingrene anes. Embryonet ligger med hænderne bøjet ind over brystkassen.

Man begynder at kunne se hjernestammen, og bl.a. lugtesansen grundlægges.

Et par hudfolder danner de ydre kønsorganer. På dette stadie er de ens hos drenge og piger.

Mor: Kvalmen har nu indfundet sig hos rigtigt mange gravide. Nogle har allerede været plaget af den en uges tid eller to. Andre er heldige slet ikke at have kvalme. Man mener, at hormonet HCG, dannet i moderkagen, er medskyldig i kvalmen. Alle gravide producerer HCG, men ikke alle producerer lige meget. Kvalmen kender ikke forskel på døgnets timer, så den er gerne lige udtalt morgen og aften.

Ikke så få gravide oplever en blødning i de første uger af graviditeten. I mange tilfælde betyder det ikke noget, men der kan være tale om en abort. Er det bare en pletblødning, kan man tage den med ro og afvente, om der skulle komme mere blødning. Er det en menstruationslignende blødning, bør man henvende sig til lægen, der vil sørge for en ultralydsscanning. Selv ved en ret voldsom blødning ser man i mange tilfælde, at graviditeten fortsætter normalt.

Livmoderen er nu på størrelse med en stor mandarin. Ved en ultralydsscanning kan man se det lille embryo, og man kan ane et hjerte, der slår.

Vidste du at:

Hyppigheden af spontan abort ved konstateret graviditet er ca. 15 %.

25 % af alle gravide med en normal graviditet oplever på et tidspunkt at have ukompliceret vaginalblødning.

Baby:

Længde: 15 mm (CRL)

Overlæben udvikles, og der kommer hul i næseborene. Man kan nu se en tydelig nakke forbinde hovedet med kroppen.

Indtil nu har de indre kønsorganer udviklet sig ens hos pige- og drengefostre. De skal nu til at udvikle sig til enten ovarier eller testikler.

Lungerne er i grove træk færdige. De sidste små forgreninger i lungerne vokser først frem lige før og efter fødslen.

Embryonet har efterhånden menneskelige træk, fx kan man nu se bittesmå fingre og tæer.

Der dannes omkring 100.000 hjerneceller hvert eneste minut, og der skabes forbindelse i nervesystemet mellem øjeanlægget og hjernen.