Forord

Hæftet her handler om mundtlige eksamener hvor man i forvejen har afleveret et skriftligt materiale. Disse eksamener består oftest af tre dele:

En skriftlig synopsis

Et forberedt mundtligt oplæg

En dialog med eksaminator og censor.

Hæftet giver generelle råd om de tre dele og om hvordan man får delene til at hænge sammen.

Synopsiseksamen findes på de fleste videregående uddannelser, fx på jurastudiet, på mange humanistiske uddannelser, på samfundsvidenskabelige uddannelser, på Danmarks Tekniske Universitet og på Copenhagen Business School. Synopsiseksamen findes også på professionshøjskoler, på erhvervsakademiuddannelser, på biblioteksskoler, på diplomuddannelser, på masteruddannelser m.fl.

Anbefalingerne i hæftet bygger på en opfattelse af synopsiseksamen som en tredelt eksamen hvor de tre dele tilsammen udgør det der svarer til en traditionel skriftlig opgave med problemformulering, analyse, diskussion, konklusion osv. Men da en synopsiseksamen ikke er noget helt fast defineret, bør man bruge hæftet her sammen med den aktuelle studieordning for det fag man skal til eksamen i.

Der er forskellige navne for synopsiseksamen på de forskellige uddannelser, og selve afviklingen af eksamen er også forskellig. Det fælles er at eksamen både indeholder skriftlige og mundtlige dele, og at delene har hver deres funktion i den samlede eksamenspræstation.

Hæftet udkom første gang i 2004 og havde titlen Mundtlig eksamen med skriftligt materiale/synopsis. Denne 2. udgave er en gennemskrivning af 1.-udgaven med nye afsnit om det mundtlige oplæg, om mundtligt sprog, om forskellige manuskriptformer, om dialogen med eksaminator og censor og om gruppeeksamen. Desuden er der også kommet flere kommenterede eksempler til.

Vi er to forfattere til bogen som begge har vejledt i synopsisskrivning og været bedømmere ved et stort antal synopsiseksamener. Vi ved fra dette arbejde at selve ordet synopsis giver en del forvirring fordi undervisere ofte bruger ordet uden at definere det helt præcist, og fordi synopsiseksamen ikke er det samme på de forskellige uddannelsesinstitutioner. Vi håber med dette hæfte at mindske forvirringen.

Januar 2014

Helle Hvass og Peter Stray Jørgensen

Hvad er synopsiseksamen?

Da selve ordet synopsiseksamen bliver brugt meget forskelligt, begynder vi med at definere hvad vi mener med det. Vi gør samtidig opmærksom på at reglerne for synopsiseksamen varierer fra studium til studium, og opfordrer derfor studerende til at undersøge præcis hvilke regler der gælder for det fag de skal til synopsiseksamen i.

Synopsiseksamen er en helhed der består af tre dele. Den indeholder de samme elementer som en traditionel skriftlig opgave, men her er delene fordelt på en skriftlig synopsis, et forberedt mundtligt oplæg og en dialog. Sådan:

Skriftlig del

Mundtlig del

Forberedt skriftlig synopsis

Forberedt mundtligt oplæg.

Dialog med eksaminator og censor

Ved synopsiseksamen er den skriftlige synopsis en ufærdig opgave, og den gøres færdig ved at eksaminanden fremlægger et forberedt mundtligt oplæg og indgår i dialog med eksaminator og censor. Se hvordan man kan fordele den traditionelle skriftlige opgaves hovedelementer til en synopsiseksamen på s. 17-18.

Forskellige betegnelser

På de danske uddannelsesinstitutioner eksisterer synopsiseksamen under forskellige betegnelser som fri mundtlig prøve med synopsis, mundtlig eksamen på baggrund af skriftlig synopsis, mundtlig prøve på baggrund af skriftligt produkt o.l.

Forskellige krav

Måden eksamen gennemføres på, varierer også. Der er forskelle mht.:

Form: På nogle studier er der fastsat et præcist antal minutter til det forberedte mundtlige oplæg og til den efterfølgende dialog. På andre studier har det mundtlige ikke to skarpt adskilte dele.

Antal sider: På nogle studier er en synopsis en kort tekst, fx en disposition eller en plan over et projekt; på andre studier skal en synopsis være på 20 sider.

Omtale af det mundtlige i det skriftlige: På nogle studier skriver de studerende i den skriftlige synopsis hvad de vil komme ind på i det mundtlige oplæg, og hvad de kunne tænke sig at tale om i den efterfølgende dialog. På andre studier præsenterer de studerende hvad de vil gennemgå i begyndelsen af selve den mundtlige eksamen.

Hensigten med dialogen: På nogle studier er hensigten primært at kontrollere at de studerende kan pensum; på andre studier er hensigten primært at diskutere den undersøgelse som den studerende har gennemført.

Bedømmelse af det skriftlige og det mundtlige: På nogle studier tæller den skriftlige del 2/3 af karakteren; på andre studier tæller den 1/3. Desuden er der også studier hvor der ikke er regler for vægtningen mellem det skriftlige og det mundtlige.

Gruppeeksamen: På nogle fag skal synopsiseksamen foregå i grupper. Dette kan medføre særlige regler for hvor mange sider den enkelte skal skrive, markering af hvem der har skrevet hvad, særlig tidsramme for de forberedte mundtlige oplæg og regler for interaktionen i den mundtlige del.

Så det er vigtigt at man som studerende undersøger hvilke præcise krav der er i ens studieordning, og at man får sin underviser til at forklare om synopsiseksamens dele, forventningerne til de enkelte dele og til samspillet mellem dem.

Eksamensformer der ligner

En synopsiseksamen er ikke det samme som et forsvar for en skriftlig opgave eller et speciale. Når der er tale om et forsvar, så har man afleveret en færdig opgave. Den mundtlige del består her som regel også af et forberedt mundtligt oplæg og en efterfølgende dialog med eksaminator og censor, men ved forsvaret skal eksaminanden uddybe og forklare den færdige opgave. Til synopsiseksamen er opgaven, som nævnt, ufærdig og gøres færdig i den mundtlige del. Eksamensformen forsvar for en skriftlig opgave eller et speciale behandler vi kort i slutningen af hæftet.

En synopsis er heller ikke det samme som en mundtlig prøve med materiale. Til denne form for eksamen har man valgt et materiale, fx en tekst eller et billede, som man analyserer og vurderer i den mundtlige del. Denne eksamensform behandler vi også kort i slutningen af hæftet.

Afklarende spørgsmål ved synopsiseksamen

Få svar på følgende i din studieordning eller hos din underviser/vejleder:

Hvilket omfang skal den skriftlige del have?

Hvordan forløber den mundtlige del?

Har jeg et fast antal minutter til et forberedt oplæg?

Skal jeg skrive i den skriftlige del hvad jeg vil komme ind på i mit forberedte mundtlige oplæg?

Må jeg give forslag til hvad jeg gerne vil diskutere i dialogen? Hvis ja, skal jeg så gøre det i den skriftlige del eller i det forberedte mundtlige oplæg?

Hvor meget tæller de enkelte dele i bedømmelsen?

Hvilke krav gælder ved gruppeeksamen?

En erhvervsrelevant eksamensform

Denne eksamensform hvor skriftlig og mundtlig fremstilling kombineres, hører som andre eksamener hjemme i uddannelsessystemet, men den ligner noget af det man kan komme ud for senere i arbejdslivet. På konferencer o.l. er det typisk at man skal aflevere en programtekst (synopsis), holde et foredrag (forberedt mundtligt oplæg) og til sidst deltage i en diskussion (dialog). Ved møder i den offentlige administration kan et emne og en tilknyttet problemstilling (synopsis) være et punkt på dagsordenen. Det der står i dagsordenen, uddybes i den mundtlige redegørelse som efterfølges af spørgsmål og debat. Der er med andre ord gode argumenter for at øve sig i synopsisformen, ikke bare for at bestå eksamen, men også med henblik på et senere virke.

En alsidig eksamensform

Som eksamensform ved universitetet opfatter vi den kombinerede eksamen som en god form fordi den giver mulighed for at vise både skriftlige og mundtlige færdigheder, for at vise hvad man kan når man er forberedt, og for at vise faglig paratviden og evne til fagligt ræsonnement i dialogen. Man får som eksaminand flere tangenter at spille på.

Generelle råd til den tredelte synopsiseksamen

Tjek din studieordning, og spørg din lærer eller vejleder om de nøjagtige krav.

Beslut hvad der skal præsenteres på papir, og hvad der skal være mundtligt.

Etablér sammenhæng mellem den skriftlige og den mundtlige del så de ikke fremstår som adskilte størrelser.

Brug den skriftlige del som springbræt for den mundtlige.

Placér det mest selvstændige i den mundtlige del.

Brug det mundtlige oplæg som springbræt for diskussionen.

Skriv synopsen som den del af dialogen der ikke bliver præsenteret mundtligt.

Skriv en indledning der forklarer hvad du vil gøre, og hvordan du fordeler elementerne.

Problemformulér så snævert som muligt.

Først skal du i gang med en undersøgelse

Hvilke kvalitetskriterier er gældende?

For den samlede synopsiseksamens tre dele gælder som nævnt de samme krav som for traditionelle skriftlige opgaver. Du skal helt overordnet gennemføre en undersøgelse af et problem hvor du med fagets teorier og metoder analyserer en tekst, et interview, en case, statistikker e.l. Men det er vigtigt også at få studiets og vejlederens særlige kriterier. Du kan bede din underviser og/eller vejleder om at vise eksempler på gode skriftlige synopser og spørge til hvorfor de er gode.

Bliv klar over kvalitetskriterierne ved at

læse om opgaver generelt

spørge undervisere og vejledere om deres kvalitetskriterier for synopsiseksamen

læse eksempler på gode synopsisopgaver

tale med ældre studerende som har været til synopsiseksamen.

Find et godt emne

Emnet er godt hvis det er interessant for dig og dine fagfæller, og hvis det lægger op til at du kan gennemføre en undersøgelse af et fagligt relevant problem. Det skal være til at finde litteratur om emnet, men det skal også være sådan at du kan skrive om noget inden for emnet som endnu ikke er blevet undersøgt. Ved nogle eksamener er emnet givet, og du kan altså ikke selv vælge. Men hvis du kan vælge, vil det være en god idé at vælge et emne hvor du har gjort nogle observationer af noget som er mærkeligt, utilstrækkeligt undersøgt, fagligt provokerende eller lignende.

Tænk over dit emne ved at fuldende følgende sætninger:

Min undersøgelse skal handle om …

Det jeg gerne vil finde ud af, er …

Det jeg finder ud af, er vigtigt for … fordi …

Problemformuleringen

Hvordan har unge det i den vestlige verden?

Jeg vil undersøge noget med unge i den vestlige verden. De unge drikker alt for meget alkohol, og det må vi kunne ændre.