LØGSTRUP BIBLIOTEKET omfatter værker af K.E. Løgstrup, der alle udgives med nye efterskrifter, samt en række kommentarbind, monografier og antologier.

LØGSTRUP BIBLIOTEKET redigeres af

David Bugge

Michael Nonboe

Camilla Rohde Søndergaard

Peter Aaboe Sørensen

DAVID BUGGE

KOMPENDIUM TIL K.E. LØGSTRUP:

DEN ETISKE FORDRING

HOVEDTANKER OG ARGUMENTATIONSGANG

KLIM

David Bugge:

Kompendium til K.E. Løgstrup: Den etiske fordring.

Hovedtanker og argumentationsgang

© Forlaget Klim, 2011

Omslagslayout: Joyce Grosswiler

Sats: Adobe Garamond Pro

Tryk: Pozkal, Polen

ISBN: 978 87 7129 035 6

ISBN, sammen med David Bugge: Hinandens verden: 978 87 7129 036 3

1. udgave, Aarhus 2011

Forlaget Klim

Ny Tjørnegade 19

DK-8200 Aarhus N

Tlf.: 8610 3700

Fax: 8610 3045

forlaget@klim.dk

www.klim.dk

Tak til følgende fonde for støtte til udgivelsen:

Kunstrådets Litteraturudvalg

Augustinus Fonden

Dronning Margrethes og Prins Henriks Fond

Grundtvigsk Forum

Alle rettigheder forbeholdes.

Fotografisk, mekanisk eller anden gengivelse af denne bog

eller dele heraf er forbudt uden forlagets skriftlige tilladelse

ifølge gældende dansk lov om ophavsret.

Undtaget herfra er korte citater til brug i anmeldelser.

Indhold

Forbemærkninger

Indledning

1. Om forsøget på rent humant at bestemme den holdning til det andet menneske, der er indeholdt i Jesus af Nazareths religiøse forkyndelse

2. Een forudsætning for, at det – ifølge Jesu forkyndelse – er i forholdet til næsten, at forholdet til Gud afgøres

3. Nogle bemærkninger om undersøgelsens metode

I. Den kendsgerning, hvoraf den tavse fordring udspringer

1. Tilliden som i elementær forstand hører menneskets tilværelse til

2. Fordringen der giver sig af tilliden, der i elementær og omfattende forstand hører vort menneskeliv til

3. De konventionelle formers dobbelte funktion

4. Fordringen er uudtalt. Den udtales ikke af det andet menneske

5. Tilskynder fordringen til overgreb?

II. Formidlingen

1. Spørgsmålet om formidlingen illustreret ved en analyse af kærlighedsbegrebet i D.H. Lawrences forfatterskab

2. Den saglige og personlige formidling

III. Fordringens radikalitet og de sociale normer

1. Fordringen er radikal

2. Forvekslingen af radikalitet og grænseløshed

3. Den beskyttelse, som de retslige, moralske og konventionelle love yder

4. Den radikale fordring er uudtalt. Den udtales ikke af de sociale normer

5. De sociale normers vejledning

6. De sociale normers vejledning slår ikke til

IV. De sociale normers foranderlighed

1. Behov, forlangende og form

2. Eros og ethos

3. De sociale normers foranderlighed illustreret med ændringen i synet på kærligheden

4. Den indre modsigelse ved vort syn på forholdet mellem kønnene

5. De sociale normers foranderlighed illustreret med ændringen i synet på forholdet mellem magt, rigdom og lighed

6. De sociale normers foranderlighed illustreret med sækulariseringsprocessen

7. Trues de sociale normer af erkendelsen af deres relativitet?

V. Gives der en kristelig etik?

1. Forholdet til den radikale fordring er usynligt

2. Gives der en kristelig etik?

VI. Antasteisen af den eensidige fordring

1. Protesten i gensidighedens navn

2. Den eensidige fordrings livsforståelse

3. Beherskelsen af tilværelsen med teorien

4. Protesten i lidelsens og dødens navn

VII. Er den etiske fordring i kraft af dens radikalitet destruktiv?

1. Den etiske fordrings to bestanddele

2. Er den naturlige kærlighed kendetegnet ved et krav om gensidighed, der stiller den i modsætning til den eensidige fordring?

3. Den falske tale om ensomhedens forbandelse

4. Den naturlige kærlighed slår ikke til i de forhold, den selv har været med til at skabe

5. Den destruktive fordring

6. Menneskets ondskab og menneskelivets godhed

7. Forskellen mellem den naturlige kærlighed og kærligheden til næsten

VIII. Akkorderingen med fordringen

1. Akkorderingen med fordringen

2. Den tilspidsede modsigelse

IX. Den etiske afgørelse

1. Afgørelse og beslutning

2. Svigten camoufleret som pligtkollision

3. Interesse for bevæggrundene er lammende

4. Afgørelsens greb

5. Den skærpede og den normale situation

X. Videnskab og etik

1. Instansen i fordringen

2. Kan der indenfor den anti-metafysiske filosofis rammer tales om en eensidig og uopfyldelig fordring?

3. Videnskabernes stilling til de antagelser, som enhver fordring indeholder

4. Intellektualismens og ansvarlighedens moral

5. Striden om tolkningen af determinationen

6. Tolkningen af den videnskabelige reduktion

XI. Poesi og etik

1. Poetisk og etisk livsforståelse

XII. Fordringens uopfyldelighed og Jesu forkyndelse

1. Myndigheden, hvormed Jesus talte

2. Retten til den myndighed, hvormed Jesus talte

3. Forskellen på stillingen til Jesu sendelse og forkyndelse dengang og nu

4. Tillid og tolkning

Polemisk epilog

1. Opgør med Kierkegaards “Kærlighedens Gerninger”

2. Kierkegaards uvilje imod distinktionen mellem den naturlige kærligheds væsen og dens selviske skikkelse

3. Pietismens problemstilling hos Kierkegaard

4. Olesen Larsen ignorerer den empiriske kendsgerning, som fordringen udspringer af

5. Den Kierkegaard-påvirkede filosofi og teologi ignorerer den livsforståelse, som den etiske fordring indeholder

6. Erkendelse og eksistens

Forbemærkninger

K.E. Løgstrup (1905–81) var en stringent tænker, men ikke altid en lige stringent formidler af sin tænkning. Det gælder også i hans hovedværk Den etiske fordring (herefter DEF) fra 1956. De mangeleddede filosofiske ræsonnementer er skarpsindige, men formidlingen af, hvordan det ene led fører frem til det næste, og af, på hvilket niveau i argumentationsrækken man aktuelt befinder sig, lader ofte en del tilbage at ønske.

DEF er imidlertid af en sådan originalitet og aktualitet, at den indgår som pensum på flere uddannelsesinstitutioner og studeres flittigt på højskoler og i læsekredse. Og det er her erfaringen, at det ofte volder nutidslæseren vanskeligheder at danne sig et overblik over strukturen i bogen.

Derfor dette kompendium, der udsendes som et supplement til bogen Hinandens verden. Ledsager til K.E. Løgstrup: Den etiske fordring. Mens Hinandens verden i prosaform analyserer, diskuterer og perspektiverer selve bogens indhold og tankerækker, giver kompendiet i punktform en kort og præcis oversigt over hovedtankerne og argumentationsgangen i værket.

Det er således hensigten, at kompendiet vil kunne være en strukturerende hjælp i førstegangslæsningen af DEF, ligesom det vil kunne tjene som et tidsbesparende opslagsværk, hvis man har brug for en hurtig repetition af større eller mindre dele af bogen. Endelig vil måske også den, der underviser eller forsker i DEF, kunne drage nytte af kompendiets oversigter.

DEF.

DEF.page turner

Indledning

1.